Nyhetsarkiv
På den här sidan kan du söka fram äldre nyheter. Välj ämne, typ av nyhet eller skriv in ett eget sökord för att filtrera fram nyheter.
Visa kompakt
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/goran-gustafssonpriset_2021-custom20210304100150.jpg.webp)
Igor Adameyko och Goncalo Castelo-Branco har tilldelats Göran Gustafssonpriset 2021. Priset delas ut av Kungl. Vetenskapsakademien och består av ett forskningsanslag på 5,1 miljoner kronor vardera, fördelat på tre år, och ett personligt pris på 250 000 kronor.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/stamceller_musembryo-custom20210108121643.jpg.webp)
Stamcellsforskning är en förutsättning för regenerativ medicin, som med hjälp av kroppens celler återskapar och läker viktiga organ. Nu har forskare vid Karolinska Institutet, SickKids i Kanada och KU Leuven i Belgien hittat en metod för att definiera den mest universella typen av stamceller, som kan utvecklas till alla celltyper i kroppen. Studien av totipotenta stamceller hos möss har publicerats i Nature Cell Biology.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1141338926-custom20201218144419.jpg.webp)
Hur immunsystemet anpassar sig under graviditeten har förbryllat forskare i årtionden. Nu visar ett internationellt forskarlag vid bland annat Karolinska Institutet på hur viktiga förändringar i tymus förhindrar missfall och graviditetsdiabetes. Resultaten publiceras i tidskriften Nature.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Illustration_by%2520Mattias%2520Karl%25C3%25A9n_mitochondrial_inhibitor-custom20201216122926.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet rapporterar i tidskriften Nature att de har utvecklat en ny typ av hämmare som stör mitokondriers funktion i cancerceller. Behandlingen hindrade cancerceller från att dela sig och minskade tumörtillväxten hos möss, utan att påverka friska celler i någon större utsträckning.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Neisseria-Lancetmicrobe040920-custom20201207115537.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har kommit ett steg närmare i att förstå varför vissa personer blir allvarligt sjuka eller dör av en vanlig bakterie som är ofarlig för de allra flesta. I en studie som publiceras i tidskriften The Lancet Microbe kopplar forskarna RNA mutationer i bakterien Neisseria meningitidis till invasiv meningokockinfektion. Det är första gången ett icke-kodande RNA i en bakterie har kopplats till sjukdomsutveckling.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-650222780_artery-custom20201204094833.jpg.webp)
En ny studie från Karolinska Institutet och Helmholtz Diabetesforskningscentrum i München visar att primära cilier, hårlika utskott på kärlens insida, har en viktig roll i blodförsörjningen och leveransen av glukos till de insulinproducerande betacellerna i den hormonfrisättande delen av bukspottkörteln. Fynden publiceras i tidskriften eLife och kan få betydelse för transplantationsterapier vid diabetes, eftersom bildandet av funktionella blodkärl är viktigt för att behandlingen ska lyckas.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/m%25C3%25A5ttband%2520iStock-custom20201118114002.jpg.webp)
Tretton forskare med koppling till Karolinska Institutet finns med på 2020 års lista över högt citerade forskare som sammanställs av Clarivate, företaget bakom Web of Science. I sin helhet rymmer listan över 6000 forskare från hela världen.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/celebration_firande-custom20201105160554.jpg.webp)
Vi vill gratulera Luca Jovine, Juha Kere, Janne Johansson och Eckardt Treuter vid Institutionen för biovetenskap och näringslära, som fått anslag från Vetenskapsrådet inom kategorierna medicin och hälsa samt naturvetenskap och teknikvetenskap för åren 2020-2024.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/1up_2up_sb23_jpg-custom20201104182458.jpg.webp)
Genom att screena hundratals syntetiska antikroppar har forskare vid Karolinska Institutet i Sverige och EMBL Hamburg i Tyskland identifierat en antikropp som kan hindra det nya coronaviruset från att infektera mänskliga celler. Studien, som publiceras i tidskriften Nature Communications, visar också hur man snabbt kan ta fram antikroppar vid framtida pandemier.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1046016004%2520%25281%2529-custom20201008141913.jpg.webp)
Över tid får personer med MS, multipel skleros, allt större funktionsnedsättningar. Nu har forskare vid Karolinska Institutet hittat en möjlig förklaring till det progressiva sjukdomsförloppet i möss och hur det kan vändas. Studien, som publiceras i Science Immunology, kan få betydelse för framtida behandlingar.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/kemi_pristagare_2020-custom20201007171126.jpg.webp)
Kungl. Vetenskapsakademien har beslutat att dela ut Nobelpriset i kemi 2020 till Emmanuelle Charpentier och Jennifer A. Doudna för upptäckten av gensaxen CRISPR/Cas9. Här kommenterar KI-forskare som själva använder metoden i sin forskning årets kemipris. ”Detta har vi gått och väntat på,” säger Fredrik Lanner.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1194512940-custom20200930092242.jpg.webp)
Ny forskning som publiceras i Nature visar att en viss bit DNA som medför upp till tre gånger ökad risk att drabbas av allvarlig covid-19 är nedärvd från neandertalare. Studien har genomförts av forskare vid Karolinska Institutet och Max Planck Institutet för Evolutionär Antropologi.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1216264309-custom20200928134250.jpg.webp)
En typ av antibakteriella T-celler, så kallade MAIT-celler, är kraftigt aktiverade i personer med medelsvår till svår covid-19-sjukdom, enligt en studie av forskare vid Karolinska Institutet som publicerats i tidskriften Science Immunology. Fynden bidrar till ökad kunskap om hur vårt immunförsvar reagerar på covid-19-infektion.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/29194515956_e208818d20_o-custom20200821121847.jpg.webp)
Forskare kan ha kommit ett steg närmare i att förstå hur immunsystemet medverkar till svår covid-19 sjukdom. I en studie publicerad i Science Immunology, visar forskare vid Karolinska Institutet att så kallade naturliga mördarceller (NK-celler) var starkt aktiverade tidigt efter SARS-CoV-2-infektion, men att typen av aktivering skilde sig åt hos patienter med måttlig respektive svår covid-19. Upptäckten bidrar till förståelse om utvecklingen av hyperinflammation i vissa patienter.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1173326959-custom20200813151014.jpg.webp)
Sjukdomen multipel skleros, MS, angriper kroppens centrala nervsystem och kan över tid leda till bland annat muskelskakningar och dålig balans. Nu har forskare vid Karolinska Institutet identifierat en gen, Gsta4, som skyddar en viss typ av celler i hjärnan från att förstöras. Resultaten av studien som publiceras i Nature Communications kan förhoppningsvis bidra till bättre behandling av den svåra sjukdomen.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Mouse%2520brain%2520map-custom20200626153548.jpg.webp)
I en ny studie har forskare vid Karolinska Institutet och KTH tagit fram en helt ny typ av hjärnkarta som bygger på en innovativ metod för att kartlägga hur hjärnvävnaden kan delas upp i områden utifrån en molekylär profil. Studien publiceras i Science Advances.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-142533137-custom20200625155816.jpg.webp)
Insikt i hur människors fettvävnad påverkas av åldern har länge definierats av flertalet studier baserade på möss. Forskare vid Karolinska Institutet har nu, för första gången, kunnat genomföra en prospektiv studie på människor som presenterar ny kunskap om hur våra celler minskar fettnedbrytningen med åldern. Studien publiceras i tidskriften Cell Metabolism.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/David%2520Alsina%252C%2520Nils-G%25C3%25B6ran%2520Larsson%2520and%2520Oleksandr%2520Lytovchenko-custom20200611092524.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har upptäckt att överdriven nedbrytning av cellernas kraftverk, mitokondrier, spelar en viktig roll vid mitokondriesjukdomar hos barn. Dessa ärftliga metaboliska störningar kan resultera i allvarlig påverkan på bland annat hjärnans funktioner. Studien publiceras i EMBO Molecular Medicine.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Katja_Petzold3_foto_Gunnar_Ask-custom20200527133939.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet rapporterar i tidskriften Nature att de har funnit ett helt nytt tillvägagångssätt som korta RNA-molekyler använder för att styra produktionen av proteiner inne i cellerna. Studien visar att en RNA-molekyl som spelar en viktig roll i cancer kan påverka sin aktivitet genom att förändra sin struktur. Upptäckten öppnar för helt nya strategier att behandla olika typer av cancer.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1194512906-custom20200526155538.jpg.webp)
Var tredje europeisk kvinna har ärvt receptorn för gulkroppshormon från neandertalare – en genvariant som är förknippad med ökad fertilitet, färre blödningar under tidig graviditet och färre missfall. Det visar en studie i Molecular Biology and Evolution av forskare vid Karolinska Institutet i Sverige och Max Planck Institute for Evolutionary Anthropology i Tyskland.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-165816264_DNA_chromosome-custom20200525151431.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har utvecklat en ny sekvenseringsmetod som gör det möjligt att kartlägga hur DNA är organiserat i cellkärnan – vilket avslöjar vilka regioner i arvsmassan som löper ökad risk för DNA-skador och mutationer. Tekniken beskrivs i en artikel publicerad i den vetenskapliga tidskriften Nature Biotechnology.
Nyheter
I en ny studie visar forskare från Karolinska Institutet och Oxfords universitet hur det går att identifiera små molekyler som binder till transportproteiner. Studien publicerades nyligen i tidskriften Nature Methods.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/hESC-RPE%2520cells-custom20200330094905.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet och S:t Eriks Ögonsjukhus har hittat ett sätt att förfina framställningen av näthinneceller från embryonala stamceller för behandling av blindhet hos äldre. Med hjälp av gensaxen CRISPR/Cas9 har de även lyckats modifiera cellerna så att de kan gömma sig från immunförsvaret och på så vis förhindra avstötning. Studierna publiceras i tidskrifterna Nature Communications och Stem Cell Reports.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-1128045331-custom20200302111853.jpg.webp)
Alla celltyper som finns i kvinnans äggstock har nu kartlagts av forskare på Karolinska Institutet. Den omdiskuterade frågan om det finns så kallade äggstamceller får också svar. Svaret är nej, enligt den nya studien som publiceras i Nature Communications. Kartläggningen öppnar för forskning om förbättrade metoder för behandling av ofrivillig barnlöshet.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/hands-600497-custom20200228153944.jpg.webp)
Huden skyddar oss från fysiska skador, strålning och mikrober, samtidigt som huden ska producera hår och kunna svettas. Detaljerad kunskap om hur hudceller lyckas med så skilda arbetsuppgifter har hittills varit bristfällig. Men nu har forskare vid Karolinska Institutet lyckats att systematiskt kartlägga både hudcellerna och deras genprogram, vilket har gett en molekylär karta över hudens komplexitet. Studien publiceras idag i den vetenskapliga tidskriften Cell Stem Cell.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/GettyImages-858263666-custom20200226150852.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har identifierat en molekylär signalväg som när den hämmas kan återställa immuncellernas normala funktion hos personer med fettlever. Upptäckten kan leda till nya strategier för att behandla tillståndet, som kan utgöra en stor hälsorisk för personer med fetma. Studien har publicerats i den vetenskapliga tidskriften Science Translational Medicine.
Nyheter
När Humant immunbristvirus typ 1 (HIV-1) infekterat en cell, blir viruset ofta osynligt för såväl immunsystemet som läkemedel. Nu visar forskning från Karolinska Institutet att det integrerade viruset imiterar en specifik kromatinstruktur som möjliggör att virussekvensen är tillgänglig men att nya virus inte produceras.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/HIV%2520infection%2520a%2520human%2520cell%2520credit%2520NIH-custom20200114094214.jpg.webp)
I en ny studie publicerad i Nature Communications visar forskare vid Karolinska Institutet att MAIT-celler (mukosa-associerade invarianta T-celler), en del av människans immunsystem, svarar med en dynamisk aktivitet och omprogrammering av genuttryck under den initiala fasen av hiv-infektion. Studien fyller en kunskapslucka då det tidigare saknats kännedom om MAIT-cellernas funktion i just denna fas.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-690010234-custom20200107140828.jpg.webp)
En forskargrupp har med hjälp av såpa ”tvättat” proteinmolekyler som finns i cellmembran. Resultaten ger nya kunskaper om hur membranproteinerna är kopplade till de omgivande lipidmolekylerna. Forskare från Karolinska Institutet har samarbetat med forskare från Oxford University, Stockholms universitet och Warwick University i en ny studie som publicerats i Angewandte Chemie International Edition.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/hiv%2520aids%2520istock%2520photo-custom20191218081652.jpg.webp)
Jakten på ett botemedel för AIDS har delvis fokuserat på att utrota infekterade celler. Nu visar ny forskning från Karolinska Institutet i Sverige och University of Pennsylvania i USA att denna metod inte nödvändigtvis behövs för att hitta ett funktionellt botemedel. Forskarna upptäckte i en studie av en liten grupp HIV-smittade som lever med viruset utan behov av behandling att deras lymfocyter höll tillbaka viruset utan att döda infekterade celler.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-1177085419-custom20191216075159.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har tagit fram en metod för att ta reda på vilka proteiner som påverkas av specifika läkemedel. Detta verktyg, och de resultat som det redan har genererat, finns gratis tillgängligt på nätet. Metoden beskrivs i den vetenskapliga tidskriften Nature Communications.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/waf2019_6personer_ver2%2520Sidtopp-custom20191203095938.jpg.webp)
Av de 29 forskare som i år utses till Wallenberg Academy Fellow kommer 6 att vara verksamma vid Karolinska Institutet. Det femåriga anslaget delas ut av Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse och ger unga, lovande forskningsledare långsiktig forskningsfinansiering i Sverige.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-951679818-custom20191129095715.jpg.webp)
Forskare har länge vetat att vissa gener kan vara cancerframkallande när de blir för aktiva, men exakt vad som händer inne i cellkärnan när cancern utvecklas har hittills varit ett mysterium. Forskare vid Karolinska Institutet har nu funnit en ny mekanism som gör vissa cancergener överaktiva. Resultaten, som publiceras i Nature Genetics, skapar förutsättningar för helt nya strategier att bekämpa cancer.
Nyheter
Tolv forskare vid Karolinska Institutet kvalar denna gång in på den årliga listan över högt citerade forskare som Web of Science sammanställer.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-806960852-custom20191118095456.jpg.webp)
Progeria är en mycket ovanlig sjukdom som drabbar en på 18 miljoner barn och leder till flera symptom på förtidigt åldrande och att barnen avlider i tonåren från komplikationer av hjärtkärlsjukdom. Forskare vid Karolinska Institutet och italienska IFOM – FIRC Institute of Molecular Oncology visar nu i en studie på möss och mänskliga celler positiva resultat för en ny möjlig behandlingsstrategi för sjukdomen. Resultaten publiceras i tidskriften Nature Communications.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Joanna%2BRorbach%252C%2BNils-G%25C3%25B6ran%2BLarsson%2Band%2BMiriam%2BCipullo_photo%2BLeona%2BRohrbeck-custom20191105170051.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har utvecklat ett nytt forskningsverktyg för att undersöka hur mitokondriernas proteinsyntes påverkas av sjukdom, läkemedel, åldrande och olika fysiologiska faktorer som kost och motion. Studien presenteras i den vetenskapliga tidskriften Cell Reports.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-596089610-custom20191018100815.jpg.webp)
Personer med atopiskt eksem har många fler Staphylococcus aureus-bakterier i huden än de med frisk hud eller psoriasis. Det visar en studie vid Karolinska Institutet och Helsingfors Universitet som publiceras i tidskriften Nature Communications. Studien visar också hur S. aureus-bakterierna trängde bort andra potentiellt hälsofrämjande bakterier. Upptäckten kan vara viktig för framtida behandlingsmetoder av hudsjukdomen.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/1200xerc_syngergy2-custom20191011122805.jpg.webp)
Två forskningsprojekt vid Karolinska Institutet har tilldelats projektanslag för samverkan från European Research Council (ERC). Sammanlagt får forskarna och deras internationella samarbetspartners dela på närmare 210 miljoner kronor över en sex-årsperiod. Projekten ska öka förståelsen för hur fettcellens komponenter kan skynda på olika folksjukdomar samt bana väg för nya cancerbehandlingar.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Hanson_Claudia_DSC_0023_SIR-custom20191009151138.jpg.webp)
Sammanlagt 170 miljoner. Det är årets utdelning från EU-kommissionen inom ramen för finansieringsprogrammet för hälsa i Horizon2020. Totalt stöds 20 forskningsprojekt vid Karolinska Institutet, varav tre också koordineras härifrån: en kartläggning av vad vi exponeras för i miljön; en kartläggning av hjärnans olika nervceller; samt ett projekt för att få ned dödligheten kring förlossningar i fyra afrikanska länder.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/iStock-628915424-custom20191003154012.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har upptäckt hur våra celler lyckas hålla könskromosomernas genuttryck i balans med övriga delar av arvsmassan. Upptäckten innebär en molekylär förståelse av vissa typer av tidiga missfall och har konsekvenser för regenerativ medicin och stamcells-terapi. Resultaten publicerades i Nature Structural and Molecular Biology.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/KAW%2Bsidtopp%2B2%2BSV-custom20191001154826.jpg.webp)
Fyra stora forskningsprojekt vid Karolinska Institutet tilldelas i år projektanslag från Knut och Alice Wallenbergs stiftelse (KAW). Sammanlagt handlar det om närmare 135 miljoner kronor över en femårsperiod till KI-forskning om MS, mitokondriell sjukdom respektive vaccin mot reumatism.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Schimpans%2BiStock%2Bwebb-custom20190924114144.jpg.webp)
Människor – eller mer specifikt just svenskar – är mer lika schimpanser än vad som tidigare varit känt. Det framgår av en genetisk kartläggning av tusen svenska individer, där nya DNA-sekvenser som bör ingå i referensgenomet har identifierats. Studien publiceras i den vetenskapliga tidskriften Molecular Biology and Evolution.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Bj%25C3%25B6rn%2BH%25C3%25B6gberg%2Boch%2BIan%2BHoffecker-custom.jpg.webp)
Forskare vid Karolinska Institutet har tillsammans med kollegor vid Aalto-universitetet i Finland utvecklat en ny metod för att skapa bilder av molekyler i celler eller vävnadsprover. Metoden bygger på att DNA-snuttar används och kallas förenklat för DNA-mikroskopi. Tillvägagångssättet beskrivs i den vetenskapliga tidskriften PNAS.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Patrik%2BErnfors2_foto_Gunnar_Ask.jpg.webp)
Smärta orsakar lidande och leder till stora kostnader för samhället. Nästan var femte person har pågående smärta och det finns ett stort behov av att hitta nya smärtstillande läkemedel. Nu har forskare vid Karolinska Institutet upptäckt ett nytt sensoriskt organ i huden som känner av farlig retning från omgivningen. Studien publiceras i Science.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/Linnarsson_026_SIR.jpg.webp)
Sten Linnarsson, professor i molekylär systembiologi vid Karolinska Institutet, vill försöka förstå hur människohjärnan utvecklas. Kungl. Vetenskapsakademien tilldelar honom nu årets Torsten Söderbergs akademiprofessur i medicin för arbetet med att åstadkomma en detaljerad karta över den mänskliga hjärnan. Anslaget är på tio miljoner kronor under en femårsperiod.
Nyheter
När celler utsätts för tumördrivande mutationer triggas en stressreaktion kallad cellulär senescens, som stoppar celldelning och på så sätt utgör den huvudsakliga skyddsbarriären mot cancer. Forskare vid Karolinska Institutet har nu upptäckt en tidigare okänd molekylär signalväg som reglerar cellulär senescens i bröstcancer.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/2019/03/tre_forskare_promo.jpg.webp)
Tre forskare vid Karolinska Institutet utses till Wallenberg Scholars 2019: professorerna Ernest Arenas, Sten Linnarsson och Randall S. Johnson. Forskarna som tillhör Sveriges främsta, tilldelas 18 miljoner kronor vardera av Wallenbergstiftelserna genom ett femårigt anslag för fri forskning.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/qbank/schulte_grupp_webb_feb2019.jpg.webp)
Nya forskningsresultat om hur cancermutationer påverkar en viss typ av receptorer på cellens yta öppnar för utveckling av skräddarsydda läkemedel mot till exempel ändtarmscancer och lungcancer.
Nyheter
![](/sites/nyheter/files/styles/article_half_width/public/2019/02/pauline_harper_eliane_sardh_och_daphne_vassiliou_foto_ulf_sirborn.jpg.webp)
Akuta porfyrier är en grupp ovanliga sjukdomar som kan ge allvarliga och ibland livshotande attacker av buksmärtor, illamående och kräkningar samt förlamningar. Levertransplantation är idag den enda effektiva behandlingen som finns för de svårast sjuka patienterna. Nu visar en klinisk prövning som genomförts i samarbete med forskare på Karolinska Institutet att en ny läkemedelskandidat kan förebygga attacker hos dessa patienter. Studien publiceras i New England Journal of Medicine.
Nyheter