Blodprovstest för prostatacancer fungerar lika bra i olika etniska grupper
![Dekorativ bild.](/sites/nyheter/files/styles/article_full_width/public/qbank/GettyImages-1459148566_custom20240722161147.jpg)
Blodprovstestet Stockholm3, utvecklat av forskare vid Karolinska Institutet, är lika effektivt att hitta prostatacancer i olika etniska grupper som i en vit, svensk befolkning. Det visar en ny studie publicerad i Journal of Clinical Oncology. Testet ger bättre resultat än dagens standardtest, PSA.
Stockholm3 är ett svenskutvecklat test för prostatacancer som använder en kombination av proteinmarkörer och genetiska markörer i ett blodprov som vägs samman i en algoritm för att visa sannolikheten för om patienten har en kliniskt betydelsefull cancer eller inte.
I studier på över 90 000 män har Stockholm3 visats ge signifikant bättre resultat än dagens standardtest, PSA. Testet förbättrar diagnostiken av prostatacancer både genom att minska antalet onödiga magnetkameraundersökningar och biopsier och genom att identifiera cancer hos män med låga eller normala PSA-värden.
Etniskt blandad grupp
Men de tidigare studierna har huvudsakligen genomförts i Skandinavien på en vit befolkning och det har därför varit oklart hur generaliserbara resultaten är i resten av världen. Nu har en svensk-amerikansk forskargrupp undersökt hur väl testet fungerar i en etniskt blandad grupp av män i USA och Kanada.
Över 2 000 män vid 17 olika kliniker, där 16 procent var asiater, 24 procent afrikanska amerikaner, 14 procent latin-amerikaner och 46 procent vita amerikaner, ingick i studien. Samtliga hade en remiss för prostatabiopsi baserad på förhöjt PSA-värde, onormal rektalundersökning, magnetkamera-undersökning eller andra misstänkta kliniska fynd.
Innan biopsin togs ett blodprov samt kliniska uppgifter för Stockholm3-test. Utfallet av biopsierna var blindade för de som analyserade Stockholm3-testet.
Halverat antal onödiga biopsier
Analysen visar att kliniskt relevanta prostatacancerfall hittades hos totalt 29 procent av männen, något fler hos afrikanska amerikaner och något färre hos asiater.
Den visar också att Stockholm3-testet nästan kunde halvera antalet onödiga biopsier (45 procent färre, 673 jämfört med 1 226) samtidigt som förmågan att hitta kliniskt relevanta fall var densamma. Resultatet var likvärdigt i de olika etniska grupperna.
![Porträtt av forskaren Hari T. Vigneswaran.](/sites/nyheter/files/styles/article_full_width/public/qbank/ProfessionalprofilepicHari%281%29_custom20240722161433.jpg)
– Studien visar att Stockholm3-testet fungerar lika bra på en etniskt blandad grupp som i en vit svensk befolkning, säger Hari T. Vigneswaran, läkare och doktorand vid institutionen för medicinsk epidemiologi och biostatistik, Karolinska Institutet, och försteförfattare till den aktuella studien.
Han menar att forskningen besvarar flera viktiga frågor och kommer kunna leda till att metoden nu kan användas i flera länder.
– Absolut, intresset är stort från kollegor i andra länder för dessa data som visar att Stockholm3 fungerar både i en icke-svensk befolkning och i minoriteter, säger han.
Forskningen finansierades av Vetenskapsrådet, Cancerfonden och företaget A3P Biomedical, som har rättigheterna för utveckling av Stockholm3-testet. Hari T. Vigneswaran och Thorgerdur Palsdottir är anställda vid A3P Biomedical. Medförfattarna Henrik Grönberg, Martin Eklund och Tobias Nordström är delägare i bolaget A3P Biomedical AB. Henrik Grönberg och Martin Eklund är uppfinnare till patent på metoden. Flera andra medförfattare rapporterar forskningsfinansiering och ersättningar från ett antal läkemedelsföretag orelaterade till Stockholm3-metoden.
Publikation
“Stockholm3 in a multi-Ethnic cohort for ProsTAte cancer detection (SEPTA): A prospective multicentered trial”, Hari T. Vigneswaran, Martin Eklund, Andrea Discacciati, Tobias Nordström, Rebecca A. Hubbard, Nathan Perlis, Michael R. Abern, Daniel M. Moreira, Scott Eggener, Paul Yonover, Alexander K. Chow, Kara Watts, Michael A. Liss, Gregory R. Thoreson, Andre L. Abreu, Geoffrey A. Sonn, Thorgerdur Palsdottir, Anna Plym, Fredrik Wiklund, Henrik Grönberg, Adam B. Murphy. Journal of Clinical Oncology, online 22 juli 2024, doi:10.1200/JCO.24.00152.
Den vanligaste cancerformen
Prostatacancer är Sveriges vanligaste cancerform. Varje år upptäcks mer än 10 000 nya fall. En tredjedel av all cancer hos män är prostatacancer. Prostatacancer drabbar framför allt äldre män. Orsakerna bakom sjukdomen är inte klarlagda, men den är vanligare i vissa familjer vilket tyder på att det finns en ärftlighet. Men även livsstil och miljöfaktorer anses påverka.
Allmän screening för prostatacancer, liknande mammografi för bröstcancer, har utretts av Socialstyrelsen två gånger, 2014 och 2018, där man båda gångerna kom fram till att det inte bör erbjudas eftersom nyttan med screening med enbart PSA-prov inte tydligt överväger de negativa effekterna av överdiagnostisering, vilket leder till onödiga undersökningar och behandlingar med allvarliga biverkningar som följd.
Källor: Cancerfonden, Socialstyrelsen.